Davčna obravnava pavšalnih zneskov dnevnic in stroškov namestitve iz sredstev EU

Pojasnilo DURS, št. 4210-174/2010, 1. 12. 2010

Zavezanec navaja, da je v okviru evropskih projektov mogoče obračunati stroške službene poti, ki se nanašajo na določene projekte, s pavšalnimi zneski za dnevnice in namestitev. Tako določene dnevnice za tujino so višje kot dnevnice, ki jih predpisuje naša nacionalna zakonodaja. 

Zavezanca zanima, ali lahko upravičencu – svojemu zaposlenemu, izplača navedene dnevnice, pri čemer bi se upoštevalo 4. točko 107. člena Zakona o dohodnini – ZDoh-2, ki pravi »…da se dohodnine ne plačuje od dnevnih povračil stroškov po pravilih EU, kadar je izplačilo opravljeno fizični osebi, ki sodeluje v projektu tesnega medinstitucionalnega sodelovanja, in v zvezi s tem prejme le navedene prejemke.«. Ali pa je zaposleni upravičen samo do povračila stroškov, povezanih s službeno potjo, ki mu pripadajo po naši zakonodaji?

V nadaljevanju pojasnjujemo davčno obravnavo dnevnic iz opisanega primera. Pri tem pripominjamo, da s tem ni podan tudi odgovor glede pravice delavca do izplačila določene višine dnevnice. Ureditev pravice delavca oziroma obveznosti delodajalca v zvezi s povračilom stroškov na službenem potovanju je namreč predmet delovnopravnih in ne davčnih predpisov.

Pri davčni obravnavi pavšalno določenih dnevnic iz opisanega primera se ne uporabi določba 4. točke 107. člena Zakona o dohodnini – ZDoh-2 (Uradni list RS, št. 51/10 – UPB6).

V opisanem primeru gre za povračila stroškov v zvezi s službenim potovanjem, ki se skladno s 4. točko prvega odstavka 44. člena ZDoh-2 ne vštevajo v davčno osnovo, pod pogoji in do višin, ki jih določi vlada. V primeru izplačila teh povračil v višjem znesku, se znesek povračila v delu, ki presega neobdavčen znesek, všteva v davčno osnovo dohodka iz delovnega razmerja.

Po 4. točki 107. člena ZDoh-2 se dohodnine ne plačuje od dnevnih povračil stroškov po pravilih EU, kadar je izplačilo opravljeni fizični osebi, ki sodeluje v projektu tesnega medinstitucionalnega sodelovanja, in v zvezi s tem prejme le navedene prejemke. 

Tesno medinstitucionalno sodelovanje (v nadaljevanju: TMIS) je instrument Evropske unije, s katerim države članice nudijo državam pomoč pri vzpostavitvi in krepitvi administrativne in pravosodne usposobljenosti, s ciljem usposobiti te države za prevzem obveznosti članstva in pripraviti jih na članstvu v EU. Projekte TMIS izvajajo organi državne uprave in pooblaščeni organi, ki jim ta status podeli Evropska komisija. Projekti TMIS pa se prehodno izvajajo tudi v novih državah članicah v prvih letih članstva. 

Dnevna povračila stroškov iz 4. točke 107. člena ZDoh-2 se tako nanašajo na t.i. per diem-e oziroma dnevnice, določene s pravili EU, ki so namenjene pokritju stroškov prevoza, prehrane, nočitev ter ostalih stroškov. 

Več o projektih TMIS, predvsem pa EU pravilih za izvajanje TMIS, slovenskih predpisih, ki urejajo izvajanje projektov TMIS, veljavni višini dnevnic in aktualnih razpisih projektov TMIS, najdete na spletni strani Službe Vlade RS za razvoj in evropske zadeve:
http://www.svrez.gov.si/si/delovna_podrocja/razvojna_in_tehnicna_pomoc/
slovenija_kot_izvajalka_pomoci/tesno_medinstitucionalno_sodelovanje_twinning/.

Povračila stroškov v zvezi s službenim potovanjem se obdavčijo kot dohodek iz delovnega razmerja po 3. točki prvega odstavka 37. člena ZDoh-2. Ta povračila se skladno s 4. točko prvega odstavka 44. člena ZDoh-2 ne vštevajo v davčno osnovo od dohodka iz delovnega razmerja, in sicer: dnevnica, povračilo stroškov prevoza vključno s povračilom stroškov za uporabo delojemalčevega osebnega vozila za službene namene (kilometrina), povračilo stroškov za prenočišče, pod pogoji in do višin, ki jih določi vlada.

Po drugem odstavku 44. člena ZDoh-2 se pri določanju višin povračil stroškov v zvezi s službenim potovanjem, ki so določene v Uredbi o davčni obravnavi povračil stroškov in drugih dohodkov iz delovnega razmerja (Uradni list RS, št. 140/06 in 76/08), kot podlago upošteva raven posameznih pravic delojemalcev, določena z zakoni in s kolektivnimi pogodbami na ravni države. Pri določitvi višine neobdavčenih zneskov povračil se torej izhaja iz enakopravne obravnave vseh delavcev v delovnem razmerju, ne glede na to, ali ta povračila delodajalec izplača v svoje breme ali v breme sredstev projektov na ravni Evropske unije. Če delodajalec izplačuje navedena povračila stroškov v zvezi z delom, ki so višji od zneskov, ki jih za navedena povračila in dohodke določi vlada, se znesek posameznega povračila v delu, ki presega znesek, določen s strani vlade, všteva v davčno osnovo dohodka iz delovnega razmerja.