Pridobitev kozmetičnih izdelkov po ZDDV-1 

Pojasnilo DURS, št. 4230-8734/2011-2, 11. 11. 2011

Prejeli smo vprašanje glede obračunavanja DDV od nabav blaga na Madžarskem. Samostojni podjetnik, ki ni identificiran za namene DDV, nabavi kozmetične izdelke na Madžarskem in jih pripelje v Slovenijo. V zvezi z vprašanjem pojasnjujemo:

Kadar davčni zavezanec, ki ni identificiran za namene DDV (mali davčni zavezanec) pridobi blago iz Madžarske, njegove pridobitve niso predmet DDV, če skupna vrednost pridobitev blaga znotraj Unije v tekočem koledarskem letu ne preseže zneska 10.000 eurov. Ker mali davčni zavezanec dobavitelju blaga iz druge države članice ne predloži identifikacijske številke za DDV, dobavitelj blaga obračuna madžarski DDV.

Na podlagi 2. točke 3. člena Zakona o davku na dodano vrednost – ZDDV-1 (Uradni list RS, št. 13/11-UPB3, 18/11, 78/11) so predmet obdavčitve z DDV pridobitve blaga znotraj Unije, ki jih na ozemlju Slovenije, opravi za plačilo davčni zavezanec v okviru opravljanja svoje ekonomske dejavnosti ali pravna oseba, ki ni davčni zavezanec, če je prodajalec davčni zavezanec v drugi državi članici, ki v skladu z zakonodajo te države članice ni oproščen obračunavanja DDV kot mali davčni zavezanec in ga ne zajema ureditev iz tretjega, četrtega ali desetega odstavka 20. člena tega zakona.

ZDDV-1 določene transakcije izvzema iz predmeta obdavčitve. Tako v skladu s točko d) prvega odstavka 4. člena ZDDV-1 ni predmet DDV pridobitev blaga (razen blaga iz točk a) do c) in razen novih prevoznih sredstev ali trošarinskih izdelkov), ki jo opravi davčni zavezanec iz drugega odstavka 94. člena tega zakona za namene opravljanja dejavnosti kmetijstva in gozdarstva, ki se obdavčuje v skladu s posebno ureditvijo za kmete, ali davčni zavezanec, ki opravlja le dobave blaga ali storitev, za katere nima pravice do odbitka DDV, ali pravna oseba, ki ni davčni zavezanec. 

Točka d) prvega odstavka tega člena se uporabi le, če sta izpolnjena naslednja pogoja:

a) da skupna vrednost pridobitev blaga znotraj Unije v tekočem koledarskem letu ne preseže zneska 10.000 eurov in 
b) da skupna vrednost pridobitev blaga znotraj Unije v preteklem koledarskem letu ni presegla zneska iz prejšnje točke. 

Navedeni znesek pomeni skupno vrednost pridobitev blaga znotraj Unije, brez DDV, ki ga je treba plačati ali je bil plačan za blago v državi članici, iz katere je bilo blago odposlano ali odpeljano. 

Ne glede na točko d) prvega odstavka tega člena, se lahko davčni zavezanec ali pravna oseba, ki ni davčni zavezanec, odloči za obračunavanje DDV v skladu z 2. a) točko prvega odstavka 3. člena tega zakona. Davčni zavezanec ali pravna oseba, ki ni davčni zavezanec, mora izbiro vnaprej prijaviti pristojnemu davčnemu uradu in jo uporabljati najmanj dve koledarski leti, in sicer od prvega dneva v mesecu, ki sledi mesecu prijave.

Na podlagi navedenega lahko zaključimo, da kadar davčni zavezanec, ki ni identificiran za namene DDV (mali davčni zavezanec), pridobi blago z Madžarske, njegove pridobitve niso predmet DDV, če skupna vrednost pridobitev blaga znotraj Unije v tekočem koledarskem letu ne preseže zneska 10.000 eurov. Ko preseže ta prag, se mora mali davčni zavezanec identificirati za DDV in od pridobitev blaga znotraj Unije obračunavati DDV. 

Pogoj za uveljavljanje oprostitev plačila DDV pri dobavah blaga znotraj Unije je, da prodajalec blaga razpolaga z veljavno identifikacijsko številko za DDV kupca iz druge države članice. Kadar torej davčni zavezanec dobavitelju blaga iz Madžarske ne predloži identifikacijske številke za DDV, dobavitelj od dobavljenega blaga obračuna madžarski DDV.